Banca Mondiala: Guvernul ar trebui sa impuna standarde de constructie mai bune
Data publicarii: 03-10-2006![Banca Mondiala](/poze/3446.gif)
Gurenko a declarat ca rolul guvernului este limitat la calitatea de "catalizator" in cazul unei catastrofe. Guvernul trebuie sa fie reasigurator de "ultima instanta", doar pentru dezastre naturale majore si nu pentru cele mici si dese, care pot fi suportate de piata asigurarilor si a reasigurarilor, a explicat Gurenko. Acesta atitudine de interventie a statului exclusiv in cazuri de criza major este cea mai eficienta decat implicarea in toate tipurile de dezastre, a adaugat Gurenko.
Expertul Bancii Mondiale in probleme legate de asigurare si reasigurare, Eugene Gurenko a apreciat ca ar trebui urmati anumiti pasi pentru a ajunge la relatia optima. In primul rand, un guvern ar ar trebui sa stabileasca obligatiile pe care le are in urma unui dezastru, sa evalueze pagubele, sa calculeze modalitati de reducere a costurilor datorate calamitatilor, sa calculeze ponderea fondurilor ce vor fi primite ca ajutor in urma dezastrului si, in cele din urma, sa calculeze cea mai eficienta strategie din punct de vedere al costurilor, a subliniat specialistul BM. "Singura cale de a face fata riscului este sa il evaluezi si, apoi, sa-l gestionezi", a declarat, luni, Gurenko.
Motivand necesitatea implicarii Guvernului, Hurenko a afirmat ca tine de capacitatea financiara a pietei de reasigurare, de capitalul disponibil, de prudentialitate si de managementul riscului. Guvernul ar trebui, de asemenea, sa se implice in managementul riscurilor inaintea producerii catastrofelor.
Deaoarece pretul reasigurarilor fluctueaza in functie de magnitudinea catastrofelor naturale, cea mai buna organizare si solutie este reprezentata de un parteneriat public-privat, a apreciat Gurenko. Rolul guvernului in acest proiect ar trebui sa fie sa aduca un capital initial pentru constituirea pool-ului de reasigurare, sa ofere suportul legislativ necesar si sa se ocupe cu educarea publica, supravegherea si consultanta asiguratorilor si reasiguratorilor, a declarat Gurenko. De asemenea, rolul sectorului privat ar fi sa stabileasca preturi, distributia, sa evalueze riscurile si sa plateasca indemnizatiile, a mai spus specialistul BM. Cheia succesului este, in opinia lui Gurenko, delimitarea clara intre responsabilitatile Guvernului si ale sectorului privat.
O alta solutie propusa de BM este constituirea pool-urilor de risc, care vor creste capacitatea de gestionare a riscurilor. Cu cat sunt pool-urile mai mari, cu atat pretul reasigurarilor va fi mai mic, a aratat Gurenko. Astfel, pentru o asociere nationala a companiilor de reasigurare ("pool" de risc), pretul reasiguratorilor ar fi, intr-o tara ca Romania, intre 3% si 3,5% din primele incasate de companiile de asigurari, a afirmat specialistul BM. In cazul unui pool al reasiguratorilor facut pe o regiune, companiile de reasigurare ar cere 3% din primele incasate, iar in cazul unui pool global al reasiguratorilor, pretul reasigurarii ar scadea la 2% din prime, a estimat expertul BM. Acesta a mai adaugat ca in momentul de fata se lucreaza la constituirea pool-ului de reasigurare global. Gurenko a subliniat faptul ca pool-urile nu inlocuiesc sistemul de asigurari, ci il completeaza.
In opinia lui Gurenko, este foarte important ca Guvernul sa impuna standarde de constructie mai bune, ceea ce va salva vieti si va reduce din costurile suferite in urma catastrofelor. Acesta a adaugat ca in tarile mai sarace, cladirile sunt mai vulnerabile la dezastre. "Nu este destula disciplina pe piata in tarile emergente pentru a construi case mai bune", a declarat Gurenko.
Gurenko a exemplificat ca efectele dezastrelor naturale sunt mai pronuntate asupra economiilor nationale in tarile mai putin dezvoltate. Astfel, cutremurul de la Izmit, Turcia, din 1999 a a cauzat daune ce au reprezentat 5% din produsul intern brut (PIB) al Turciei si au necesitat fonduri de 21% din veniturile statului. Un alt exemplu pregnant este dat de uraganul Mitch, care a lovit Honduras in 1998, a reprezentat 34% din PIB si a costat 158% din veniturile Honduras. La celalalt pol se afla Statele Unite ale Americii, care au suferit pierderi mult mai mici in 1994, cand a avut loc cutremurul de la Northridge. Desi acest cutremur a fost cel mai devastator din istoria SUA dupa valoarea daunelor si a avut o valoare a pagubelor de 0,3% din PIB-ul SUA, Statele Unite au platit 2% din veniturile pe acel an, a exemplificat expertul BM.
NewsIn
Ultimele stiri pe BankNews.ro:
- Opinie Deloitte: UE interzice comertul cu produse obtinute din defrisari. Ce obligatii au importatorii si exportatorii?
- Revolut a ajuns la 4 milioane de clienți persoane fizice în România
- Deloitte Romania si Reff & Asociatii au asistat Nokian Tyres in obtinerea ajutorului de stat in valoare de 99,5 milioane de euro pentru noua fabrica de la Oradea
- Studiu Deloitte: cheltuielile cu inceperea anului scolar stagneaza in 2024
- Deloitte România a asistat dezvoltatorul imobiliar AFI Europe în achiziția clădirii Bucharest Financial Plaza
- Cushman & Wakefield Echinox: Cererea noua de spatii industriale si logistice in primul semestru, de două ori mai mare fata de suprafata livrata in aceeasi perioada
- Banca Transilvania: BT si Simona Halep continua parteneriatul
- Hidroelectrica aniversează 1 an de la listarea istorică din 2023 la Bursa de Valori București
- România: Decontul de TVA față în față cu Decontul precompletat de TVA: încă 6 luni la dispoziție pentru calibrarea RO e-TVA
- Mihai Kis este noul Director de Vânzări Distribuitori pentru Schneider Electric România, Moldova şi Armenia
- Revolut in 2023: venituri de peste 2,2 miliarde USD și un profit record de 545 milioane USD
- Modalități de îmbunătățire a rentabilității proprietăților comerciale prin amenajări mai rapide: nou studiu
- Hidroelectrica anunță atribuirea contractului pentru retehnologizarea Vidraru
- Hațegan Attorneys: Capacele de PET atașate obligatoriu sticlelor din 3 iulie, conform noii reguli UE
- Opinie Deloitte: Economia circulara in retail. De unde incepe schimbarea?